Nr. 45 (209) - 7 noiembrie 2007![](news-071107ro_files/image001.gif)
Capital Market: "Decapitalizarea BNM - adevar sau fals"
Banca Naţională a Moldovei a anunţat pentru nouă luni ale anului
curent pierderi în sumă de 381 de milioane de lei, rezultate din
întărirea cursului de schimb al monedei naţionale şi intrările masive de
valută de peste hotare. Suma pierderilor anunţate face o disonanţă
puternică cu venitul realizat în aceeaşi perioadă a anului trecut – de
331,6 milioane lei, dar şi cu luna precedentă – când bilanţul contabil
al BNM indica venituri de peste 200 milioane lei.
La prima vedere este o evoluţie dramatică, însă de fapt, Banca
Naţională a modificat modul de prezentare a informaţiei în bilanţul
contabil, trecând la capitolul „profit/pierdere net” pierderile
nerealizate de la diferenţa de curs valutar. Pierderile reale au apărut
din diferenţa cursului valutar raportat la activele în valuta ale Băncii
Naţionale, care sunt calculate zilnic în lei, la cursul oficial.
Potrivit BNM, valoarea activelor/pasivelor BNM la 30 septembrie 2007 a
constituit 16,8 miliarde lei (1,46 mlrd. dolari SUA), în creştere faţă
de perioada similara a anului trecut cu aproape 2,9 mil. lei (252,5 mil.
dolari SUA), sau cu 20,8%.
Activele oficiale de rezervă ale Băncii Naţionale au atins recent
cote maxime, la 26 octombrie constituind peste 1,150 miliarde de dolari.
Din ele, peste 356 milioane de dolari sunt păstrate în hârtii de valoare,
iar 794,143 milioane de dolari sunt disponibilităţi şi plasamente la
termen.
Banca Naţională se confruntă acum cu două probleme: pe de o parte -
fluxul în creştere de valută străină care vine de la cetăţenii moldoveni
angajaţi peste hotare şi din investiţiile străine, si acest exces de
valută trebuie să fie retras de pe piaţă pentru a slăbi presiunea de
apreciere a leului, iar pe de altă pare - necesitatea de a retrage de pe
piaţă leii puşi masiv în circulaţie în rezultatul procurărilor de valută
de către BNM. Scoaterea leilor din circulaţie (proces numit sterilizare)
se face prin emiterea de hârtii de valoare ale BNM, precum şi utilizarea
altor instrumente. Dacă aceasta nu s-ar face, atunci ne-am confrunta cu
accelerarea procesului inflaţionist, ceea ce contravine scopului de bază
al BNM. Să nu uităm, însă, că inflaţia este şi „un impozit pentru cei
săraci”, după cum au afirmat de mai multe ori reprezentanţi ai FMI,
respectiv orice majorare a preţurilor loveşte în primul rând asupra
păturilor vulnerabile ale populaţiei.
Aşadar, BNM sterilizează excesul de lichiditate, licitând băncilor
comerciale hârtii de valoare (Certificatele BNM) cu termene de 7, 14 şi
28 zile. De exemplu, la licitaţia din 2 noiembrie, dobânda oferită de
BNM la certificate a constituit 15,8 %, adică este destul de ridicată.
Să nu uităm că cu cât este mai mare rata de sterilizare, cu atât sunt
mai mari pierderile suportate de BNM, pe de altă parte, insă, rata
trebuie să fie suficient de ridicată pentru a atrage băncile să procure
aceste certificate, reducându-se în acest fel volumul de lei în
circulaţie. Experienţa majorităţii băncilor centrale denotă că inflaţia
este în primul rând un fenomen monetar. În prezent una din cauzele
inflaţiei în Moldova este creşterea prea mare a volumului de credite
acordate de către băncile comerciale, de aceea se impun măsuri pentru a
limita aceasta expansiune, dacă, bineînţeles, se doreşte ţinerea în frâu
a inflaţiei.
La unu noiembrie, Consiliul de administraţie al BNM a decis să
menţină rata de bază pentru refinanţarea băncilor comerciale prin
intermediul operaţiunilor REPO de cumpărare pe termen de două luni, a
hârtiilor de valoare de stat, efectuate pe piaţa deschisă a Băncii
Naţionale, la nivelul de 16% anual. Reamintim, că la 26 septembrie BNM a
majorat semnificativ rata de bază de la 13,5% la 16%, fixând ratele
dobanzilor la creditele overnight - 18% anual, iar la depozitele
overnight atrase de BNM - 2% anual. Totodată, BNM a anunţat că „în
condiţiile menţinerii aşteptărilor inflaţioniste, în caz de necesitate,
va interveni prin instrumente monetare pentru a nu permite o nouă
accelerare a creşterii indicelui preţurilor de consum”.
Să nu uităm şi alte măsuri de prudenţă a politicii monetare
întreprinse recent de BNM, cum ar fi majorarea treptată a normei de
menţinere a rezervelor obligatorii atât din mijloacele atrase lei cât şi
în valută.
Experţii independenţi consideră că o altă măsură în vederea reducerii
presiunii din partea valutei intrate în ţară ar fi liberalizarea
contului de capital (amintim Moldova are actualmente o convertibilitate
completă a leului pentru tranzacţiile contului curent, adică pentru
tranzacţiile comerciale, nu şi pentru transferurile de capital peste
hotare etc.). Dacă, spre exemplu, restricţiile de transfer a valutei din
Moldova peste hotare ar fi anulate completamente, atunci o parte din
excesul de valută de pe piaţă ar putea pur şi simplu pleca peste hotare,
respectiv uşurându-se sarcina BNM de administrare a fluxurilor valutare
crescânde şi în ultimă instanţă reducându-se pierderile BNM.
Cât priveşte pierderile anunţate de Banca Naţională, riscul
decapitalizării acesteia este minim. Anul trecut, capitalul statutar al
BNM a fost majorat de la 200 la 866,7 milioane lei şi a fost amendată
legislaţia pentru a asigura un grad suficient de capitalizare a BNM, ca
autoritate monetară a statului.
Reprezentantul permanent al FMI la Chişinău, Johan Mathisen, a
declarat pentru Capital Market că fluxurile totale de capital intrat în
Moldova vor constitui la finele anului curent cca. 700 milioane dolari
SUA, adică 16% din PIB (vorbim aici de investiţii, nu de remitenţe),
faţă de 7% în 2006, care este un nivel comparabil cu cel al noilor
membri ai UE de până la aderare. În aşa fel, se observă o creştere
continuă a surplusului Balanţei de plăţi a Moldovei, anul acesta fiind
unul record.
Fluxurile de capital au efecte pozitive dar şi negative asupra
economiei ţării.
Efectele negative se manifestă prin crearea presiunilor pe piaţa
valutară internă, şi în consecinţă ne confruntăm cu tendinţa de majorare
a ratei inflaţiei, care se poate neutraliza prin sterilizarea excesului
de lei în circulaţie. În acest context, Banca Naţională, având ca
obiectiv principal stabilitatea preţurilor, are de ales între aprecierea
monedei naţionale, sau majorarea ratelor dobânzii. În final ne
confruntăm cu decapitalizarea Băncii Naţionale. Şi aceasta nu trebuie să
ne sperie, căci este o manifestare caracteristică tuturor ţărilor care
suportă influxuri masive de capital. Ne place sau nu, dar banca centrală
a statului are de suportat consecinţele sterilizării şi aceste costuri
sunt inerente, fapt ce trebuie conştientizat.
Efectele pozitive ale influxurilor de capital sunt, însă, mult mai
mari. În acest context, dl Mathisen a atras atenţia că a început
procesul de convergenţă a veniturilor în Moldova spre nivelurile din
statele UE. Acum totul va depinde deja de aceea cum acest proces este
derulat şi ce fel de investiţii va atrage Moldova. Ţara are nevoie de
investiţii pentru majorarea productivităţii muncii şi doar aşa vom reuşi
să fim competitivi şi vor creşte creştere veniturile noastre.
Vitalie CONDRAŢCHI
Sursa |