Profit Nr.
1-2 (295),
ianuarie-februarie 2022 Interviu cu
Rodgers Chawani, Reprezentatul
Permanent al FMI în Republica Moldova
Reformele stipulate în noul program cu FMI
vor facilita debutul Moldovei pe piaţa de capital
Alexandru TANAS
![](resrep51.jpg)
Pe lângă
creşterea economică şi dezvoltarea durabilă a ţării, implementarea cu
succes a unor reforme ambiţioase stipulate în noul program cu Fondul
Monetar Internaţional (FMI), care urmează a fi realizat timp de 40 luni
şi prevede finanţare de circa 550 milioane de dolari SUA, va facilita
debutul Republicii Moldova pe piaţa de capital, a declarat
reprezentantul permanent al FMI în Moldova, Rodgers Chawani. Potrivit
oficialului, politicile macroeconomice mai bune, guvernanţa eficientă şi
nivelurile scăzute ale datoriei ar fi esenţiale în determinarea ratelor
dobânzilor şi scadenţei obligaţiunilor emise. Într-un interviu acordat
în exclusivitate revistei Profit, Rodgers Chawani vorbeşte despre
avantajele programului cu FMI, deficitul bugetar, criza energetică,
lupta împotriva corupţiei şi economia informală.
Profit: Dle Chawani,
ce beneficii oferă Guvernului Republicii Moldova programul pe o
durată de 40 de luni încheiat cu FMI? Cum poate fi caracterizat
acest sprijin din punct de vedere macroeconomic? În ce măsura poate
Guvernul să profite de sprijinul extern, având în vedere componenta
financiară a programului în valoare de 558 milioane de dolari SUA?
Rodgers CHAWANI: Din perspectiva macroeconomică, acesta
este un program axat pe dezvoltare. Programul recent convenit cu FMI
va aduce Moldovei multiple beneficii şi aş dori să menţionez câteva
din ele:
(i) Programul va ajuta autorităţile Moldovei să facă faţă
consecinţelor pandemiei COVID-19 şi crizei energetice.
(ii) Programul va permite autorităţilor să elimine deficienţele
structurale adânc înrădăcinate, inclusiv în ceea ce priveşte
climatul de afaceri nefavorabil, guvernanţa în sectorul bugetar şi
în sectorul financiar.
(iii) Programul oferă o bază solidă pentru formularea unor politici
macroeconomice prudente în vederea stimulării unei creşteri
economice incluzive şi durabile, esenţială pentru accelerarea
convergenţei veniturilor populaţiei cu cele din alte state europene
comparabile.
(iv) Programul va deveni un catalizator al finanţării concesionale
din partea partenerilor de dezvoltare, sprijinind eforturile de
reformă.
Profit: Cum credeţi, ce ar fi dificil pentru Guvern să
realizeze în cadrul acestui program? Din punctul de vedere al FMI,
care este „veriga slabă” în noul program? şi care ar fi avantajele
incontestabile ale Moldovei sau stimulentele pentru dezvoltare?
Rodgers CHAWANI: Am convenit asupra unui pachet foarte
ambiţios de măsuri susţinute de politici care au fost elaborate de
autorităţi şi asta ne dă încrederea în succesul programului. Moldova
are un Guvern orientat spre reforme, cu angajamente ferme de a aduce
schimbarea, ceea ce este de bun augur pentru implementarea
programului. Suntem conştienţi de faptul că situaţia atât în mediul
extern, cât şi cel intern rămâne complicată din cauza factorilor
legaţi de redresarea economică globală, tensiunile geopolitice,
grupurile ce promovează interesele personale, capacitatea slabă de
implementare, precum şi apariţia noilor tulpini de COVID-19. Pe de
altă parte, noul program, împreună cu sprijinul financiar şi
asistenţa tehnică din partea partenerilor externi va atenua
riscurile. Consolidarea puterii de către forţele orientate spre
reforme oferă oportunitatea de a implementa agenda de dezvoltare cu
multă hotărâre.
Profit: Ce reforme prevede programul FMI în domeniul administraţiei
publice? Ce trebuie să întreprindă Guvernul pentru a utiliza
eficient banii publici? Programul susţinut de FMI obligă Guvernul să
realizeze reforma administrativ-teritorială şi să reformeze sistemul
fiscal, inclusiv elaborarea şi, ulterior, aprobarea unui nou Cod
Fiscal, care ar urma să-l înlocuiască pe cel actual, cu o vechime de
peste 24 de ani?
Rodgers CHAWANI: Politicile noastre de guvernanţă
bugetar-fiscală se concentrează pe partea fiscală pe consolidarea
mobilizării veniturilor, inclusiv prin: efectuarea unor analize ale
cheltuielilor fiscale cu scopul de a înţelege mai bine amploarea şi
costul diverselor facilităţi fiscale, îmbunătăţirea capacităţii
Serviciului Fiscal de Stat prin implementarea registrului unic al
contribuabililor, promovarea reformelor vamale pentru a reduce
pierderile la venituri. În ceea ce priveşte eficienţa cheltuielilor,
programul prevede perfecţionarea proceselor bugetare în vederea unei
mai bune implementări a politicilor bugetar-fiscale aprobate,
fortificarea sistemului de management al investiţiilor publice
pentru a îmbunătăţi eficienţa şi calitatea investiţiilor publice,
perfecţionarea sistemului unitar de salarizare în sectorul public,
precum şi majorarea pensiilor şi programelor de asistenţă socială.
Deşi programul nu impune în mod direct implementarea reformei
administrativ-teritoriale şi elaborarea unui Cod Fiscal nou,
schimbările aici ar fi binevenite, iar FMI este pregătit să ofere
asistenţă tehnică în acest domeniu, dacă va fi solicitată.
Profit: Ce părere are FMI despre intenţia Guvernului de a
reduce povara fiscală asupra mediului de afaceri, asigurând astfel
dezvoltarea economică?
Rodgers CHAWANI: Este o întrebare importantă şi sunt ferm
convins că acesta este un domeniu unde contextul ca atare are o
importanţă mai mare. Moldova se confruntă cu o serie de provocări şi
are nevoie de resurse financiare semnificative pentru a le face
faţă. Pe de altă parte, posibilităţile limitate ale bugetului,
pierderea unor veniturilor cauzate de costurile fiscale şi
cheltuielile ineficiente generează riscuri semnificative. Pentru
a-şi atinge obiectivele de dezvoltare, reformele bugetare
implementate în Moldova trebuie să favorizeze creşterea economică.
În opinia noastră, aceasta înseamnă că pe partea de venituri este
necesară extinderea bazei fiscale prin raţionalizarea facilităţilor
fiscale pentru a genera venituri mai mari şi a asigura echitatea
fiscală, stimulând în acelaşi timp creşterea economică. Considerăm
că este important să ne concentrăm pe raţionalizarea costurilor şi
îmbunătăţirea eficienţei cheltuielilor. Aceste eforturi, dacă se vor
solda cu succes, vor contribui la mobilizarea resurselor interne şi,
astfel, vom avea, într-adevăr, spaţiul necesar pentru reducerea
poverii fiscale. Între timp, dacă întreprinderile se vor confrunta
cu anumite constrângeri specifice, atunci vom sprijini intervenţiile
statului, care însă vor trebui să fie bine direcţionate,
transparente şi limitate în timp, deoarece implică costuri bugetare
suplimentare.
Profit: ţinând cont
de criza energetică cu care se confruntă Republica Moldova, va fi
revizuită ţinta de deficit bugetar convenită cu FMI de 3% din PIB?
Ce crede FMI despre faptul că investiţiile în infrastructură nu sunt
incluse în calculul deficitului bugetar?
Rodgers CHAWANI: De fapt, ţinta convenită pentru deficitul
bugetar în cadrul programului este de 6% din PIB. Aceasta
compensează impactul creşterii preţurilor la energie şi sprijinul
necesar păturilor sociale vulnerabile. Deşi considerăm că la moment
sumele alocate sunt suficiente, viitoarele revizuiri ale programului
vor permite reechilibrarea presiunilor pe partea de cheltuieli cu
resursele bugetare disponibile, după necesitate. Aş dori să
menţionez că programul include limite minime de cheltuieli pentru
infrastructură, sănătate, educaţie şi asistenţă socială pentru
populaţia vulnerabilă. Aceasta înseamnă că programul permite
majorarea cheltuielilor pe aceste domenii, în limita parametrilor
generali ai bugetului. Această particularitate a noului program
denotă faptul că el este axat pe dezvoltarea ţării, spre deosebire
de programele clasice cu accent pe consolidarea bugetară, ceea ce
este specific multor programe convenite cu ţările care au probleme
cu sustenabilitatea datoriei.
Profit: Va sprijini FMI Moldova în procesul de emitere a
obligaţiunilor suverane pentru a atrage investiţii străine pe termen
lung în construcţia drumurilor şi dezvoltarea infrastructurii?
Puteţi spune, cel puţin aproximativ, în ce condiţii ar putea plasa
Moldova euroobligaţiuni – cu o rată a dobânzii de 3%, 5%, sau mai
mult?
Rodgers CHAWANI: Ratele scăzute ale dobânzilor pe plan
mondial şi diversificarea portofoliilor investiţionale le-au oferit
ţărilor în curs de dezvoltare oportunităţi fără precedent de a
accesa pieţele internaţionale de valori mobiliare. Moldova, ca şi
alte ţări, ar putea beneficia în urma intrării pe pieţele
internaţionale de obligaţiuni şi sperăm că reformele esenţiale în
cadrul noului program vor facilita debutul Moldovei pe piaţa de
capital. Autorităţile sunt conştiente de beneficiile posibile, cum
ar fi creşterea importanţei ţării, accesul la o bază de finanţare
diversificată, riscurile de refinanţare reduse graţie scadenţelor
mai mari şi ratelor de dobândă mai mici. Cu toate acestea, pentru a
decide dacă Moldova este pregătită sau nu pentru acest lucru, este
important de ţinut cont şi de riscurile asociate, cum ar fi
disciplina strictă impusă de aceste pieţe, riscurile valutare,
cerinţele sporite faţă de transparenţă, taxele de transfer şi
costurile de menţinere a poziţiei investiţionale. În ceea ce
priveşte condiţiile de plasare a euroobligaţiunilor – dezvoltarea
economică, politicile macroeconomice eficiente, buna guvernare şi
nivelurile scăzute ale datoriei vor juca un rol esenţial la
stabilirea ratelor dobânzilor şi a scadenţelor.
Profit: De ce FMI insistă asupra necesităţii asigurării
independenţei Băncii Naţionale a Moldovei (BNM) faţă de autorităţi?
În situaţii critice, în Moldova apare întrebarea oportunităţii
utilizării rezervelor valutare gestionate de BNM. Pe cât de legitimă
este această sugestie?
Rodgers CHAWANI: Istoria demonstrează că izolarea completă
a băncilor centrale de presiunea inevitabilă din partea dinamicii
politice rămâne esenţială pentru atingerea obiectivelor de
stabilitate economică şi de stabilitate a preţurilor. Moldova rămâne
susceptibilă la şocuri externe şi are necesităţi de dezvoltare
semnificative.
Nivelul actual al rezervelor oferă protecţie financiară suficientă
pentru a rezista la şocurile externe adverse şi îi permite băncii
centrale să fie flexibilă în efectuarea operaţiunilor valutare cu
scopul eliminării volatilităţii excesive a cursului de schimb şi
perturbaţiilor dezorganizate ale pieţei. Legea BNM interzice
utilizarea directă a rezervelor valutare pentru proiecte de
dezvoltare. În opinia FMI, strategia de gestionare a rezervelor BNM
este suficient de prudentă, având în vedere vulnerabilitatea
Moldovei la şocurile externe, constrângerile de capacitate existente
şi cazurile de presiune politică asupra instituţiei din trecut.
FMI consideră că BNM ar trebui să-şi execute mandatul şi funcţiile
fără girul factorilor politici şi fără vreo intervenţie din partea
altor actori sau a Guvernului. În activitatea BNM, este esenţial să
fie asigurată protecţia juridică adecvată a personalului şi
conducerii băncii, pentru a facilita atingerea obiectivelor de
politici publice. La fel de important pentru Banca Naţională este să
aibă un bilanţ solid şi rezerve financiare suficiente pentru a-şi
putea implementa mandatul pe deplin, în mod fiabil şi eficient.
![](resrep52.jpg)
Profit: Care ar trebui
să fie principalele sarcini ale BNM în 2022? Care sunt condiţiile
programului susţinut de FMI ce vizează în mod direct BNM şi sectorul
bancar al Republicii Moldova?
Rodgers CHAWANI: În cadrul programului anterior, BNM a
înregistrat progrese semnificative în consolidarea guvernanţei şi
îmbunătăţirea supravegherii sectorului financiar. Priorităţile pentru
viitor includ pregătirile pentru transferul la BNM a responsabilităţilor
de supraveghere a sectorului asigurărilor, asociaţiilor de economii şi
împrumut şi organizaţiilor de creditare nebancară, eliminarea
decalajelor rămase în cadrul macroprudenţial prin sporirea resurselor
pentru supravegherea stabilităţii financiare şi introducerea
instrumentelor macroprudenţiale axate pe debitori, precum şi
consolidarea cadrului de rezoluţie bancară, cadrului de pregătire pentru
crize şi cadrului de gestionare a lichidităţii.
Profit: Ce crede FMI despre situaţia actuală din sectorul bancar
din Moldova, calitatea guvernanţei corporative şi transparenţa
acţionarilor?
Rodgers CHAWANI:
Sectorul bancar rămâne bine capitalizat, lichid şi profitabil, iar rata
creditelor neperformante este la un nivel relativ scăzut. Am fost
martorii unor reforme ample de reglementare şi trecerii mai multor bănci
în proprietatea unor acţionari conformi, ceea ce a contribuit la
sporirea rezilienţei sectorului bancar.
Pe parcursul programelor anterioare, BNM a înregistrat progrese
semnificative în eliminarea decalajelor în ceea ce priveşte normele
prudenţiale de reglementare şi supraveghere bazate pe standardele
Uniunii Europene (UE). Aceste eforturi au contribuit la eliminarea
vulnerabilităţilor din sector.
De asemenea, programul a susţinut BNM în abordarea problemelor legate de
conformarea acţionarilor şi transparenţa acţionariatului. În acelaşi
timp, circa 90% din capitalul social al băncilor este deţinut de
proprietari străini, inclusiv cinci bănci din UE. Intrarea pe piaţă a
investitorilor străini contribuie la instituirea unei bune guvernanţe,
inclusiv datorită includerii unui număr semnificativ de membri
independenţi în organele de conducere ale băncilor, şi la o gestionare
mai bună a riscurilor. Succesul acestor reforme şi gradul de rezilienţă
a sectorului bancar au facilitat în mare măsură redresarea economică în
timpul pandemiei.
Profit: Pe cât de justificate sunt prognozele pesimiştilor, care
susţin că în 2022 inflaţia va ajunge la 20%? În viziunea FMI, ce
instrumente, în afară de cele monetare urmează să folosească Republica
Moldova pentru a atenua inflaţia? Există şi alte modalităţi prin care
BNM ar putea influenţa inflaţia, pe lângă ajustarea ratei de bază şi
cerinţelor privind rezervele obligatorii pentru bănci?
Rodgers CHAWANI: În prezent, sprijinirea creşterii economice cu
menţinerea, în acelaşi timp, a inflaţiei sub control este o provocare
globală. Inflaţia se accelerează la nivel mondial, inclusiv în UE, iar
majoritatea băncilor centrale au înăsprit politica lor monetară.
Creşterea preţurilor la resursele energetice şi produsele alimentare,
precum şi constrângerile la nivel global provocate de rupturile din
lanţurile de aprovizionare, cauzate de pandemie, au dus la creşterea
inflaţiei în multe ţări. Aceşti factori globali – şi în primul rând,
creşterea preţurilor la produsele alimentare – pot influenţa nivelul
inflaţiei şi în 2022.
După cum a subliniat şi guvernatorul BNM, ajustarea preţurilor
reglementate şi a tarifelor la serviciile comunale, precum şi o
redresare mai puternică decât se aştepta a economiei pe intern vor
continua să pună presiune asupra inflaţiei. Recent a crescut volumul
creditelor de consum şi aceasta la fel a contribuit la presiunile
inflaţioniste.
Având în vedere că inflaţia a ajuns la nivelul de 14% în luna decembrie,
perspectivele de creştere de până la 20% sunt reale în cazul Moldovei.
Banca centrală a majorat în mod proactiv rata de bază şi cerinţele
privind rezervele obligatorii pentru a limita creşterea inflaţiei,
calibrând, în acelaşi timp, cu atenţie amploarea şi viteza înăspririi
politicii monetare în funcţie de sursele specifice ale presiunii
inflaţioniste. Înăsprirea politicii monetare va afecta pe termen scurt
creşterea economică, dar noi susţinem decizia băncii centrale, întrucât
ea era necesară pentru limitarea efectelor de propagare a şocurilor
secundare pe partea de ofertă, ancorarea aşteptărilor inflaţioniste şi
asigurarea stabilităţii economice.
BNM continuă să ţină cont în acţiunile sale de sursele inflaţiei, iar în
acest sens instrumentele utilizate în prezent sunt cele indicate. Alte
măsuri de atenuare a presiunilor inflaţioniste ar trebui concentrate pe
eliminarea blocajelor din lanţurile de aprovizionare, îmbunătăţirea
concurenţei pe pieţele alimentare şi energetice şi promovarea
investiţiilor strategice în eficienţa energetică. Din păcate, efectele
acestor măsuri urgente şi necesare vor fi resimţite doar pe termen mediu.
Profit: Guvernul acordă compensaţii populaţiei pentru facturile
la gaz, căldură şi electricitate în timpul crizei energetice. În ce
măsură acest sprijin este în spiritul programului cu FMI?
Rodgers CHAWANI: FMI susţine pachetul de măsuri, care include
compensaţii pentru facturile la gaz, energie termică şi electricitate.
Din câte înţelegem, autorităţile majorează în mod transparent tarifele,
oferind în acelaţi timp suport bugetar direct. Eforturile de până acum
au fost transparente şi cu termen limitat. Totodată, autorităţile acordă
în mod transparent resurse operatorilor de pe piaţa energetică. Măsurile
respective sunt în conformitate cu spiritul programului.
Profit: Cum tratează FMI decizia autorităţilor de a permite
Moldovagaz să amâne plata TVA pentru gazele naturale? Autorităţile şi
agenţia de reglementare amână în mod intenţionat ajustarea tarifelor
reglementate pentru gaz, termoficare şi electricitate. Devierile
tarifare duc la scăderea lichidităţii financiare şi la pierderi
financiare ale operatorilor. Pe cât de compatibilă este această situaţie
cu prevederile programului susţinut de FMI?
Rodgers CHAWANI: Criza energetică actuală continuă să exercite
presiune asupra lichidităţii şi fluxului de numerar şi majoritatea
ţărilor pun în aplicare diferite măsuri, inclusiv amânarea plăţilor TVA.
Deci, măsura este în concordanţă cu ceea ce vedem în alte ţări. Ceea ce
este important pentru noi este evidenţa şi contabilizarea
corespunzătoare a sumelor aferente pentru colectarea lor ulterior.
Aveţi dreptate că devierile tarifare duc la scăderea lichidităţii
financiare şi la pierderi ale operatorilor. Acesta a fost un subiect de
discuţie constant în comunicarea cu multe guverne din Republica Moldova
pe parcursul ultimilor ani. Apreciem faptul că autorităţile recent au
declarat că tariful va fi ajustat. În fiecare criză există şi
oportunităţi, iar criza actuală arată consecinţele neplanificate ale
unor ajustări tarifare întârziate şi politizate.
Profit: Cât de realistă pentru Republica Moldova este prognoza
pentru anul 2022 a următorilor indicatori macroeconomici: creşterea
PIB-ului – 4,5%, venituri bugetare – 50 miliarde lei, deficit bugetar –
15,14 miliarde lei, deficitul bugetar raportat la PIB – 6%, cursul de
schimb – 18,77 MDL pentru 1 dolar SUA, datoria publică raportată la PIB
– 45%, rata inflaţiei – 6,9%?
Rodgers CHAWANI: Misiunea în cadrul căreia a fost convenit
programul a avut loc în lunile septembrie şi octombrie, iar la momentul
respectiv datele pentru trimestrul al treilea încă nu erau disponibile.
Prognozele la acea vreme au fost coordonate cu Ministerul Finanţelor,
Ministerul Economiei şi BNM. Ulterior contextul macroeconomic s-a
schimbat, cifrele noi fiind puternic influenţate de nivelul inflaţiei şi
situaţia din sectorul energetic. În prezent, actualizăm prognozele
pentru a reflecta aceste evoluţii şi anticipăm că publicarea versiunii
actualizate a prognozei perspectivelor economice globale în World
Economic Outlook va oferi o claritate mai mare în ceea ce priveşte
aşteptările pentru anul 2022.
Profit: Dle Chawani, activaţi în Moldova într-o perioadă foarte
interesantă, dar şi dificilă – de la sfârşitul anului 2020 avem un
preşedinte pro-european, iar de la mijlocul anului 2021 şi un partid
pro-european la guvernare. Vă rog să ne spuneţi care este impresia
generală despre Moldova la această etapă?
Rodgers CHAWANI: Moldova se bucură în prezent de o oportunitate
unică de a implementa reforme ambiţioase. Cu toate acestea, pandemia
care durează de ceva timp, criza energetică şi potenţialul de
implementare a reformelor încă în derulare frânează în continuare
impulsul reformelor. În pofida acestor factori, angajamentele din cadrul
programului, dacă vor ordonate în mod corespunzător şi realizate cu
hotărâre, vor juca un rol esenţial în refocusarea pe asigurarea unei
creşteri durabile şi incluzive. Deşi pandemia poate amâna progresul, ea
nu îl va opri şi, în condiţiile unei colaborări active, reformele
instituţionale şi de guvernanţă ambiţioase chiar sunt fezabile.
Profit: Conform unor cercetări, aproximativ 35% din economia
Moldovei este o economie tenebră. Cum am putea depăşi această situaţie?
Care sunt recomandările FMI?
Rodgers CHAWANI: Economia informală din Moldova într-adevăr
înregistrează o pondere semnificativă. Deficienţele structurale,
inclusiv utilizarea excesivă a numerarului, ponderea dominantă a
sectoarelor cu productivitate scăzută, mediul de afaceri nefavorabil,
protecţia slabă a investitorilor, lipsa concurenţei, instituţiile slabe
şi vulnerabilităţile ce ţin de guvernanţă, rămân factori critici care
încurajează economia informală. Aceşti factori au dus la exodul de cadre
calificate, iar competenţele forţei de muncă rămase în ţară sunt
suboptime, în timp ce angajatorii se confruntă cu dificultăţi în
angajarea şi menţinerea personalului de calificarea potrivită. Nu există
soluţii uşoare, dar, cu toate acestea, în cadrul programului sunt măsuri
ce abordează economia tenebră şi neregulile de pe piaţa muncii, accentul
fiind pus pe reformele de consolidare a guvernanţei şi instituţiilor
statului.
Profit: Combaterea corupţiei a fost una dintre principalele
promisiuni electorale ale preşedintelui şi ale partidului de guvernământ
PAS şi acum, odată ajunşi la putere, aceştia întreprind măsuri pentru a
se ţine de cuvânt. În calitate de reprezentant al FMI ce înţelegeţi prin
corupţie? Care sunt lucrurile pe care aţi dori să le vedeţi
îmbunătăţite? Care sunt preocupările Dvs. majore privind corupţia şi
lupta împotriva acesteia?
Rodgers CHAWANI: Definim corupţia ca fiind un abuz al funcţiei
publice în scopul obţinerii beneficiilor personale. Corupţia este o
problemă, deoarece denaturează activităţile statului şi subminează
eforturile de a asigura o creştere economică durabilă şi incluzivă.
Corupţia îi ajută pe unii să evite plata impozitelor, în timp ce alţii
adesea plătesc mai mult. Ea duce la pierderea veniturilor, ceea ce
limitează capacitatea autorităţilor de a finanţa cheltuielile sociale.
Mai mult, calitatea serviciilor publice şi a infrastructurii este
subminată atunci când mita sau interesele personale influenţează
deciziile autorităţilor. În cele din urmă, corupţia erodează încrederea
în Guvern şi poate duce la instabilitate socială şi politică.
Raportul FMI privind calitatea guvernanţei în Republica Moldova afirmă
că, corupţia sistemică profundă continuă să fie prezentă în economia
Republicii Moldova, subminând încrederea în instituţiile statului şi
slăbind statul de drept. Deşi există instituţii care îndeplinesc
principalele funcţii de combatere a corupţiei, acestea sunt văzute ca
fiind susceptibile influenţei politice şi incapabile de a obţine
rezultate semnificative. Lupta împotriva corupţiei continuă să se
concentreze pe cazuri minore de corupţie şi nu a dus la sancţiuni care
ar descuraja actele de corupţie şi care ar trebui să fie proporţionale
şi eficiente.
În acest context, programul prevede reforme în vederea eficientizării
procesului de implementare a politicilor anticorupţie şi contracarării
activităţii grupurilor de interese, consolidării independenţei şi
responsabilităţii autorităţilor judiciare şi organelor anticorupţie,
pentru a reduce oportunităţile de influenţă politică, a fortifica
încrederea în sistemul de justiţie şi a-i face să plătească pe deplin pe
cei care au comis abuzuri pentru a obţine beneficii personale. Acestea
sunt obiective importante şi vitale pentru succesul programului.
Profit: Vă mulţumim pentru interviu!■
|